Iz Forda je prišla v torek udarna vest o menjavi na samem čelu ameriškega giganta. Generalni direktor Jim Hackett (levo) se bo po vsega treh letih na čelu znamke upokojil. Za svojega naslednika je izbral dosedanjega operativnega šefa Jima Farleyja (desno).
Hackett bo šel oktobra po dokončni menjavi v zgodovino kot tisti direktor, ki je zmogel pogum za nekaj zelo daljnosežnih potez pri Fordu, ki ga tako kot še veliko drugih znamk v zadnjih letih pestijo težave z dobičkonosnostjo in menjavo konceptov, kaj avtomobili sploh so in kaj naj jih poganja. Med drugim se bo Ford povsem poslovil iz segmenta limuzin, po katerih je bil vedno znan. Namesto tega se je bolj osredotočil na pick-upe in električne avte.
Po čem si bomo zapomnili čas Jima Hacketta?
- Ford napove, da v skladu z masovnim rezanjem stroškov ne bo več izdeloval limuzin. V Evropi to konkretno pomeni slovo mondea, v ZDA še številnih drugih modelov.
- Okrepitev področja suvov in še posebej pick-upov. Model F-150 je daleč najbolj uspešen Fordov model, ki je v času gospodarske konjukture in nizkih cen nafte še dodatno blestel. Na drugi strani je Ford pred kratkim predstavil oživljen suv model bronco.
- O elektrifikaciji so pri Fordu že dolgo govorili, najbolj konkreten in presenetljiv rezultat pa so končno predstavili v obliki modela mustang mach-E. Zakasnilo pa se je uvajanje tehnologije samovozečih vozil.
- Hackett je sklenil strateško zavezništvo s šefom koncerna VW Herbertom Diessom, v skladu s katerim bosta podjetji sodelovali na številnih področjih razvoja vozil.
"Sprejeli smo kar nekaj pomembnih odločitev, ki so bile zelo kontroverzne," je Hackett v torek dejal na konferenčnem klicu z novinarji. "Da smo se poslovili iz razreda limuzin, je bila zelo težka dilema," je dodal.
Nekateri dvomijo, da Hackett odhaja prostovoljno in menijo, da so ga v to prisilili z nadzornega odbora pod vodstvom Billa Forda zaradi ne ravno bleščečih poslovnih rezultatov. Med drugim je vrednost delnice podjetja Ford za 40 odstotkov nižja, kot je bila pred tremi leti, ko je Hackett prevzel vajeti. Drugi trdijo, da je bil Hackett že na začetku izbran zgolj za določen čas kot krizni menedžer, ki bo učinkovito počistil "nesnago" za prejšnjim direktorjem Markom FIeldsom. Ta Fordu ne bo ostal ravno v dobrem spominu. Tudi pod njegovim vodstvom je namreč izgubljal vrednost in sprejel več spornih poslovnih odločitev.
![Jim Farley | Avtor: Ford](/media/img/13/74/3d85c6676dd236728c00.jpeg)
Kdo je naslednik, Jim Farley?
Jim Farley je veteran avtomobilskega posla. 17 let je bil zaposlen pri Toyoti, v tem času pa imel eno ključnih vlog pri rojevanju in vzpostavljanju takrat še povsem nove Toyotine znamke Lexus. Leta 2007 ga je takratni šef Alan Mulally povabil k Fordu kot nekoga, ki bi z zunanjim pogledom in znanjem znal pomagati podjetju. Farley je lezel po lestvici Fordovega menedžmenta navzgor, dokler ni kot glavni operativni direktor praktično postal številka 2 koncerna. Tudi na tem položaju se je izkazal, po mnenju Hacketta je bilo to dobro vidno tudi v času krize koronavirusa, ko je podjetje z naglimi odločitvami preprečilo hujši izpad dohodkov.
Hackett pravi, da se je za upokojitev odločil spomladi. "Dejal sem si, da je zdaj pravi čas, saj se je v naših jadrih zares okrepil veter."
V komaj letu dni menjave pri največjih
Napoved slovesa Hacketta je še ena v nizu sprememb v samih vrhovih avtomobilske industrije v zadnjem času. Tako imajo novega šefa pri Renaultu (Luca de Meo), pri Škodi pa bo (preveč) uspešnega Bernharda Maierja nadomestil Thomas Schafer, eden od dosedanjih šefov v Audiju. V roku nekaj več kot enega leta so svoje glavne šefe zamenjali tudi pri Daimlerju (Ola Källenius), BMW (Oliver Zipse) in Audiju (Markus Duesmann). V ozadju pa se dogaja tudi aktivno združevanje koncernov PSA in FCA, ki ju vodita karizmatični Carlos Tavares in Michael Manley.